Dramatická jízda: Vývoj ceny benzínu 1970-1990
Nízké ceny na začátku 70. let
Počátek 70. let 20. století se nesl ve znamení relativně nízkých cen benzínu. Litr Naturalu 91 se pohyboval kolem 2 Kčs, což z dnešního pohledu působí téměř neuvěřitelně. Tato éra levných pohonných hmot však neměla dlouhého trvání. Ropa, klíčová surovina pro výrobu benzínu, byla v té době pod kontrolou kartelu OPEC, který sdružoval především arabské země.
V roce 1973 nastal zlom. Vypukla jomkipurská válka a arabští členové OPECu vyhlásili ropné embargo jako reakci na podporu Izraele ze strany Západu. Cena ropy na světových trzích prudce vzrostla a s ní i cena benzínu v Československu. Zatímco před embargem stál litr Naturalu 91 zhruba 2 Kčs, po něm se jeho cena vyšplhala až na 4 Kčs.
Ačkoliv se situace na trhu s ropou po skončení jomkipurské války uklidnila, ceny benzínu se již nikdy nevrátily na úroveň z počátku 70. let. Ropná krize odhalila zranitelnost světové ekonomiky závislé na dodávkách ropy a ukázala, jak silnou zbraň představuje kontrola nad touto strategickou surovinou.
Ropná krize a skokový růst cen
Sedmdesátá léta znamenala pro motoristy po celém světě a Československu šok. Ropná krize v roce 1973, způsobená omezením těžby ropy ze strany arabských států, vedla k prudkému nárůstu cen. Cena benzínu, která se do té doby pohybovala na relativně stabilní úrovni, se během krátké doby i u nás několikanásobně zvýšila. Pro tehdejší obyvatele, zvyklé na dostupné pohonné hmoty, to byl citelný zásah do rozpočtu.
Druhá ropná krize na konci dekády situaci ještě zhoršila. V roce 1979 se cena ropy na světových trzích opět prudce zvýšila, tentokrát v důsledku íránské revoluce. V Československu se nedostatek pohonných hmot projevil i zavedením regulačních opatření, jako byly například „nedělní zákazy jízdy“.
Během 80. let se situace na trhu s ropou postupně stabilizovala, nicméně ceny benzínu již nikdy neklesly na úroveň před krizí. V Československu se navíc negativně projevovala i neefektivita centrálně plánované ekonomiky, která nebyla schopna pružně reagovat na změny na světových trzích. Cena benzínu tak zůstávala i nadále pro mnoho lidí citlivým tématem.
Vliv OPEC na světové trhy
Organizace zemí vyvážejících ropu (OPEC) sehrála v 70. a 80. letech 20. století významnou roli ve vývoji cen benzínu. V roce 1973 vyhlásily arabské členské státy OPEC ropné embargo jako reakci na podporu Izraele Spojenými státy ve válce Jom Kippur. Toto embargo vedlo k prudkému nárůstu cen ropy, a tím i benzínu, na světových trzích. Cena barelu ropy se během několika měsíců ztrojnásobila a cena benzínu na čerpacích stanicích prudce vzrostla. Tato ropná krize měla dalekosáhlé dopady na světovou ekonomiku a vedla k recesi v mnoha zemích.
V 80. letech 20. století došlo k dalšímu prudkému nárůstu cen ropy v důsledku íránské revoluce a následné irácko-íránské války. OPEC se v této době potýkal s vnitřními spory a nebyl schopen efektivně regulovat těžbu ropy. To vedlo k nestabilitě na trhu s ropou a k prudkým výkyvům cen. V druhé polovině 80. let 20. století se ceny ropy a benzínu postupně snižovaly, a to i v důsledku zvýšené těžby ropy v zemích mimo OPEC, jako jsou Spojené státy a Velká Británie.
Historický vývoj cen benzínu mezi lety 1970 a 1990 jasně ukazuje vliv OPEC na světové trhy. Rozhodnutí OPEC omezit těžbu ropy v 70. letech 20. století vedla k prudkému nárůstu cen a k ekonomické recesi. Nestabilita na Blízkém východě v 80. letech 20. století dále přispěla k volatilitě cen ropy. Teprve zvýšená těžba ropy v zemích mimo OPEC v druhé polovině 80. let 20. století vedla k postupnému poklesu cen.
Státní regulace cen pohonných hmot
V období mezi lety 1970 a 1990 podléhaly ceny pohonných hmot v Československu přísné státní regulaci. Vláda, tehdy řízená Komunistickou stranou Československa, stanovovala ceny centrálně a uměle je udržovala na nízké úrovni. To mělo za následek hned několik důsledků.
Především, nízké ceny benzínu neodrážely skutečné náklady na jeho výrobu a distribuci. Rozdíl mezi náklady a prodejní cenou dotoval stát, což zatěžovalo státní rozpočet. Nízká cena zároveň stimulovala nadměrnou spotřebu. Lidé neměli motivaci k úsporám a často dávali přednost automobilové dopravě před ekologičtějšími alternativami.
V 70. letech 20. století došlo k ropné krizi, která vedla k prudkému nárůstu cen ropy na světových trzích. Československo, silně závislé na dovozu ropy ze Sovětského svazu, tak muselo čelit rostoucím nákladům. Vláda se snažila tento nárůst cen co nejvíce tlumit a udržet tak nízké ceny pro spotřebitele. To však vedlo k prohlubování deformací v ekonomice a růstu zadlužení státu.
Po roce 1989, v období transformace české ekonomiky, došlo k liberalizaci cen, včetně cen pohonných hmot. Ceny benzínu se tak začaly odvíjet od vývoje cen ropy na světových trzích a odrážet i další náklady spojené s jeho výrobou a distribucí.
Dopady na československé hospodářství
Vývoj ceny benzínu v Československu mezi lety 1970 a 1990 nebyl tak přímočarý, jak by se mohlo zdát. Zatímco ve světě cena prudce rostla, zejména po ropných šocích v letech 1973 a 1979, v Československu byla cena benzínu uměle udržována na nízké úrovni. To bylo možné díky dotacím ze strany státu, který se snažil chránit životní úroveň obyvatel a zajistit stabilitu ekonomiky.
Nízká cena benzínu sice byla pro obyvatele lákavá, ale měla i své stinné stránky. Především neumožňovala pružně reagovat na vývoj světových cen ropy, což vedlo k deformaci trhu a neefektivnímu využívání zdrojů. Zároveň docházelo k plýtvání palivem a podinvestovanosti do alternativních zdrojů energie.
Po roce 1989, v souvislosti s pádem komunistického režimu, došlo k liberalizaci cen, včetně ceny benzínu. Ta se tak začala přibližovat světovým cenám, což mělo dopad na celou ekonomiku. Pro podniky i domácnosti to znamenalo nárůst nákladů a nutnost se přizpůsobit nové situaci.
Postupné zdražování v 80. letech
V 70. letech byl benzín v Československu relativně levný. Cena se pohybovala kolem 2 Kčs za litr. Tato situace se ale začala měnit s příchodem 80. let. Ropná krize v roce 1979 a následné ekonomické potíže socialistického bloku vedly k postupnému zdražování pohonných hmot. Zvyšování cen benzínu se stalo politicky citlivým tématem. Vláda se snažila tlumit dopady zdražování na obyvatelstvo, ale růst cen byl nevyhnutelný. Například v roce 1981 stál litr benzínu 3,60 Kčs, v roce 1985 už 5 Kčs a v roce 1989 dokonce 7 Kčs. Toto postupné zdražování benzínu v 80. letech mělo dopad na životní úroveň obyvatelstva a také to přispělo k celkové nespokojenosti s tehdejším režimem.
Uvolnění cen po roce 1989
Po roce 1989, kdy se Československo začalo transformovat z centrálně plánované ekonomiky na tržní, došlo k zásadní změně i v oblasti cen pohonných hmot. Do té doby byly ceny benzínu, stejně jako ceny většiny ostatních komodit, pevně stanoveny státem a dlouhodobě se prakticky neměnily. To vedlo k tomu, že cena neodrážela skutečné náklady na jeho výrobu a distribuci. Benzín byl tak uměle levný, což sice vyhovovalo spotřebitelům, ale zároveň to vedlo k plýtvání a neefektivnímu využívání.
Uvolnění cen po roce 1989 znamenalo, že se ceny benzínu začaly řídit nabídkou a poptávkou na trhu. To vedlo k jejich postupnému růstu, který zpočátku vyvolával u obyvatelstva značnou nevoli. Lidé si zvykli na nízké ceny a růst cen benzínu vnímali jako razantní zdražení. Postupně si však začali zvykat na to, že ceny pohonných hmot se mění a reagují na různé faktory, jako jsou ceny ropy na světových trzích, inflace nebo změny daňové politiky.
Vývoj ceny benzínu po roce 1989 byl ovlivněn řadou faktorů, mezi ty nejvýznamnější patřila liberalizace trhu s pohonnými hmotami, vstup zahraničních firem na český trh a také růst spotřební daně. Důležitým faktorem byl i vývoj ceny ropy na světových trzích, který byl v 90. letech poměrně volatilní.
Publikováno: 22. 06. 2024
Kategorie: finance